Marec – mesiac knihy si pripomenieme v Stredoslovenskom múzeu prednáškou historika Petra Račka v rámci cyklu Čo sa skrýva v depozite. Už tento utorok 21. marca 2017 o 17 – tej hodine sa návštevníci Matejovho domu prostredníctvom prednášky s názvom Napísané zostáva vrátia v čase do minulosti o 440 rokov, aby spoznali príbeh kníhtlače od jej založenia v meste pod Urpínom až po 20. storočie.
Odkaz Johanna Gutenberga v Banskej Bystrici
Majiteľom prvej tlačiarne na území mesta, ktorú datujeme do roku 1577, bol Krištof Škultéty. „Aj napriek tomu, že sa nám o nej nezachovali takmer žiadne informácie, zachoval sa spis, ktorý je najstaršou písomnosťou svetského charakteru pochádzajúci z Banskej Bystrice a zo Slovenska vôbec,“ zdôrazňuje význam prvej banskobystrickej tlačiarenskej dielne historik Peter Račko.
Až v období osvietenstva nastal rozvoj banskobystrického kníhtlačiarstva. V roku 1782 bolo súčasťou firmy Jána Jozefa Tumlera aj kníhkupectvo, v ktorom si už v tých časoch Banskobystričania mohli zakúpiť diela náboženskej a svetskej literatúry, školské učebnice, či dokonca najstaršie mestské noviny písané v dobovom slovenskom jazyku.
Tradícia kníhtlače sa v rodine Macholdovcov dedila z otca na syna
Najznámejšou dynastiou kníhtlačiarov v Banskej Bystrici boli príslušníci troch generácií rodiny Macholdovcov. Počas rodinnej tradície, ktorá vydržala viac ako storočie, zhotovili Macholdovci až 3 402 tlačí. Okrem náboženskej a svetskej literatúry, školských učebníc, populárno-náučných časopisov a kalendárov, rozmnožovali aj púťové a jarmočné tlače. A práve v ich rodinnej tlačiarni vydali po prvýkrát hymnickú pieseň Janka Matúšku Nad Tatrou sa blýska v anonymnom vydaní pod názvom Dobrovoľnícka.
Za najúspešnejšieho kníhtlačiara z rodu bol považovaný Filip Machold III., ktorý doplnením strojov do dielne zvýšil náklad, ale najmä kvalitu výrobkov, čo mu umožnilo úspešne zvládnuť aj nápor vzrastajúcej konkurencie.
Po roku 1909 sa Filip Machold spolu so synom stali členmi rady Mestského múzea v Banskej Bystrici, ktorému venovali aj časť pôvodného hnuteľného inventára svojej dielne, medzi inými aj lis, matrice drevorezov a medirytín a vývesný štít firmy. Tie môžu návštevníci Matejovho domu dodnes obdivovať v stálej expozícii múzea. Po vzniku ČSR prešiel podnik do správy miestnych politických orgánov a koncom roku 1940 sa jeho majiteľmi stali bývalí zamestnanci.
Macholdovci sú do dnešných dní v meste synonymom pre tlačiarenskú odbornosť a podnikavosť so zmyslom pre technický pokrok.
Koniec zlatej éry kníhtlače v Banskej Bystrice
Pred vypuknutím prvej svetovej vojny pôsobili na území mesta ešte ďalší traja kníhtlačiari – Móric Emanuel Präger, Jozef Havelka a Artur Wolf.
Počas Československej republiky sa k Móricovi Sonennfeldovi, Jozefovi Havelkovi a Jakubovi Karmiolovi pridali firmy „Merkantil“, „Ondrej Žabka“ a „Slovan“, ktorí tlačili predovšetkým úradné tlačoviny. Po nástupe komunistického režimu, ktorý poštátnil súkromné vlastníctvo, ostali už len „Havelka a spol.“ a „Žabka a spol.“ a tie tiež v roku 1950 pretvorili na národný podnik Stredoslovenské tlačiarne.
Na opätovné stretnutie s históriou, tentokrát po stopách tlačiarenskej farby v meste pod Urpínom, pozýva do Matejovho domu riaditeľ Stredoslovenského múzea Roman Hradecký.
Aj v roku 2017 vás pozývame na ďalšie odkrývanie tajomstiev nášho depozitu:
18.4. 2017 s historičkou Erikou Maliniakovou na tému ŽENA SO ŠTÝLOM – Terézia Vansová
16.5. 2017 s historikom Filipom Glockom na tému BIELE STRIEBRO V ZBIERKACH SSM
Mohlo by sa vám páčiť
Najčítanejšie články za 7 dní
#VtentoDeň
- 1380 #vTentoDeň sa v roku 1380 odohrala bitka na Kulikovom poli pri rieke Don, v ktorej sa stretli vojská Zlatej Hordy a moskovského kniežaťa Dmitrija Ivanoviča. Viac info...
- 1941 V roku 1941 odrezali vojaci Wehrmachtu Leningrad od poslednej prístupovej cesty a začalo sa obliehanie mesta Viac info...